петак, 16. август 2024. | |
Протести против ископавања литијума у Србији нису завршени, а чини се да је и председник тек почео са турнејом по Србији, на којој слуша, али и говори о добрим странама пројекта „Јадар“. Председник у својој турнеји, као правник, убеђује људе да је рудник добар за економију земље, коју одавно представља као „економски тигар“. Чије наредбе слуша Александар Вучић, ако немачка државна секретарка поручи „Рио Тинто може да копа у Србији, али Кина не може“. Протести против рудника литијума широм Србије, а нарочито онај највећи у Београду, натерали су председника Србије да крене у народ. И сам тврди да није стручан, али каже да зна понешто и ту је да грађане убеди. „Ја не знам шта је силикат, да ли је кукуруз сув или није сув, ништа о томе не знам“, рекао је председник Србије Александар Вучић у Малом Зворнику. У својим Уставним овлашћенима, председник нема одредбу, објашњава адвокат Јован Рајић, да са грађанима треба да разговара о реализацији приватног пројекта. „Он као правник, све и као најбољи у историји Правног факултета у Србији, он је и даље само правник. И он нема, претпостављам, техничка знања. Ако је био као грађанин и као лобиста Рио Тинта, онда је прекршио закон, јер не може да као председник Републике да обавља и посао лобисте“, наводи адвокат Рајић. За разлику од председникове турнеје, на протестима су грађани могли да чују и заиста праве стручњаке. „Ја сам позван као доцент Хемијског факултета и предметни наставник на предметима – неорганске загађујуће супстанце – хемија воде и отпадних вода и мониторинга у животној средини. Дакле у питању је моја ужа специјалност“, каже Константин Илијевић са Хемијског факултета. Он је са протеста грађанима поручио: „У питању је компанија која ће први да експериментише на нама и да примењује корозивну технику прераде руде у долини Јадра“. Питање и да ли од председника Србије, и уопште државног врха, грађани могу сазнати било коју истину о литијуму. „Није сасвим истина да нема рудника литијума поред градова. У Финској је на три км од центра града. У Финској у којој је заштита животне средине подигнута на највиши ниво. И то је реч, не о подземном руднику већ о површинском копу“, изјавио је Вучић у Малом Зворнику. „Рудник литијума у Финској, за почетак, уопште није отворен. Финска има пет пута мању густину насељености него Србија и свакако не важи за житницу Европе. Тај рудник неће бити ни у воћарском, ни у сточарском крају, већ ће бити окружен густом шумом и дивљином“, истиче Илијевић. Често министри СНС говоре да се литијум копа и у Немачкој. У томе предњачи министар Дарко Глишић. Али ни то није тачно, а деманти је стигао још 2022. директно из те земље. Највиши немачки званичници тврде – литијум неће копати док технологија не омогући задржавање воде и очување земљишта, што у осталим земљама, у којима рудници увелико раде, није случај. „Далеко смо од онога што се постиже у Чилеу. Друга ставка је даља обрада литијума и питање да ли то уопште треба овде да радимо”, каже немачка секретарка Франциска Брантнер. Неће у својој земљи, али је решена државна немачка секретарка да се литијум копа у Србији. Била је у јулу код Вучића у делегацији са Шолцом, а њена порука је: „Није добро да Кинези копају литијум у Србији, али Рио Тинто може“. „Питање није хоће ли пројекта Јадар бити или не, већ ко ће га реализовати“, поручила је Брантнер. Иначе компанија Рио Тинто нигде не прерађује руду, све шаље за Кину. Међутим, у Србији би јој први пут било дозвољено и то. Тако да би наша земља била први прави експеримент за вађење руде јадарит и њену прераду уз немачке гарантије. (Н1)
|