Hronika | |||
Vladimir Putin na forumu u Vladivostoku: Svet ne može bez ruskih energenata. Razvoj Dalekog istoka je prioritet Rusije za ceo 21. vek |
![]() |
![]() |
![]() |
četvrtak, 05. septembar 2024. | |
Zemlje Globalnog juga čine više od polovine globalnog BDP-a, zemlje BRIKS-a trećinu, naveo je predsednik Vladimir Putin na Istočnom ekonomskom forumu u Vladivostoku. "Prirodnim putem se menja prioritet u korišćenju nacionalnih valuta. Mi s partnerima u BRIKS-u već 65 posto plaćanja obavljamo u nacionalnim valutama", rekao je Putin. Prema njegovim rečima, Rusija ne vodi politiku dedolarizacije jer nije ona ta koja je odbila da sprovodi obračune u američkoj valuti. Na početku obraćanja na plenarnoj sednici koja nosi naziv "Daleki istok 2030: Ujedinimo napore i stvorimo nove mogućnosti" Putin je poželeo dobrodošlicu svim učesnicima na forumu na kome se, kao je rekao, otvaraju mogućnosti za razvoj partnerstva. Rusija je kao nacionalni prioritet za 21. vek definisala razvoj Dalekog istoka, a sam život i izazovi sa kojima se država suočila u poslednje vreme su potvrdili da je ta odluka ispravna. Da je odluka ispravna ukazuje i činjenica da se perspektiva sve više pomera prema Istoku i Globalnom jugu, naveo je predsednik. "Primećujemo objektivne tendencije koje jačaju i u svetskoj ekonomiji, tj. da se glavne poslovne veze, trgovački putevi i uopšte ceo vektor razvoja sve više se preorijentiše ka istoku i Globalnom jugu", rekao je Putin. Kako je ranije najavio Putinov pomoćnik Jurij Ušakov, na plenarnoj sednici će govoriti i malezijski premijer Anvar Ibrahim i potpredsednik Kine Han DŽeng. U Vladivostoku se od 3. do 6. septembra održava Istočni ekonomski forum na kojem se ove godine okupilo 6.000 gostiju iz 76 zemalja, među kojima je i potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vulin. Preduzetnici su bitni za Rusiju Putin je na kraju zahvalio gostima foruma koji su učestvovali na formu i pokazali interesovanje za razvoj ruskog Dalekog istoka. Obraćajući se učesnicima foruma koji rade u sferi ekonomije i državnim organima, Putin je rekao da je ubeđen da je preduzetničku aktivnost stvaralačka delatnost i da će Rusija postići sve ciljeve koje je postavila pred sobom. Zahvalio je onima koji u tome učestvuju. Porast nataliteta pokazaće da je politika razvoja Dalekog istoka uspešna Na pitanje kako će znati da se razvoj Dalekog istoka odvija uspešno, Putin je odgovorio da će to pokazati "rast stanovništva".
"Moramo da stvorimo uslove za povećanje nataliteta ali i želje, najpre kod mladih ljudi, da dolaze u ovaj divni region koji ima dobru perspektivu i da sa njim povežu svoj život", objasnio je predsednik. SAD ne žele rešenje krize na Bliskom istoku Govoreći o palestinsko-izraelskom sukobu, Putin je istakao da se Rusija ne pridržava oportunističkog stava, te da podržava stvaranje dve države, Izraela i Palestinske države, kao što je to ranije dogovoreno u okviru Ujedinjenih nacija. "Nažalost, to pitanje nije rešeno i upravo ono je osnova današnjeg sukoba između Izraela i Palestine", naveo je predsednik. Kako je dalje objasnio, za sve su odgovorne SAD koje ne žele da se sukob reši i nemaju neutralnu poziciju. Ipak, Rusija će sa svoje strane uraditi sve što je do nje kako bi doprinela rešavanju zastarele i teške krize, poručio je predsednik. Svetska ekonomija ne može bez ruskih energenata Svetska ekonomija neće izdržati bez ruskih energenata, rekao je Putin. Mnoge evropske zemlje su na ivici recesije, situacija će se pogoršavati, mnoge tamošnje industrije su već pred zatvaranjem, naglasio je predsednik. Rusija je spremna da produži ugovor za tranzit gasa kroz Ukrajinu Komentarišući izjave Kijeva o planovima da ne produžava ugovor o tranzitu gasa kroz svoju teritoriju, Putin je istakao da Moskva ne odustaje od tranzita i da namerava da ispuni sve obaveze prema svojim klijentima. "Ne možemo da ih nateramo da produže ugovor, a naši glavni potrošači u Evropi to očigledno ne žele", rekao je predsednik i istakao da je to izbor evropskih zemalja, iako su suočene sa teškom energetskom krizom. Predsednik Ruske Federacije je napomenuo da se ugovor sa Evropom o isporuci gasa završava 31. decembra ove godine. "Rusija namerava da ispuni sve obaveze po dugoročnim ugovorima, uključujući i ovaj. Dakle, 'Gasprom' namerava da nastavi snabdevanje sve dok je ovaj sporazum na snazi", naveo je Putin. Nije mi jasno zašto Nemci ne žele ruski gas kroz Severni tok Ruski predsednik je ukazao da mu nije jasno zašto su odlučili da izvedu teroristički napad na Severni tok 1 i Severni tok 2 koji je dopremao jeftini ruski gas Evropi. "Ispada da kroz teritoriju Ukrajine mogu da primaju naš gas, kroz Tursku mogu, a kroz baltičke gasovode ne mogu", izjavio je Putin, objasnivši da tu nema logike. On je zatim istakao da oni koji ne žele ne moraju da sarađuju sa Rusijom, jer će se okrenuti drugim partnerima i razvijati saradnju sa njima. Istovremeno je izrazio čuđenje zašto zemlje poput Nemačke ne mogu jednostavno da šalju gas kroz drugu operativnu liniju Severnog toka. To je šizofrenija, postupci Evrope su potpuno neshvatljivi, ocenio je Putin. O razmeni zarobljenika sa stranim državama Rusija se prema svim građanima kojima je potrebna pomoć države odnosi jednako, rekao je Putin, odgovorajući na pitanje da li se može očekivati nova razmena zarobljenika sa drugim državama. "U nedavnoj razmeni su učestvovale mnoge države. Oko razmene špijuna koji je se pretvarao da je novinar pomogao je prestolonaslednik Saudijske Arabije, na čemu smo mu zahvalni, jer su zbog toga vraćeni naši građani", rekao je Putin. Ipak, prema rečima ruskog lidera, razmeni zarobljenika nije pomogla samo Saudijska Arabija već i druge države arapskog sveta, kao i predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan, koji je obezbedio platformu za takve pregovore. "Glavni rezultat je bilo vraćanje naših ljudi koji su obavljali svoju misiju u interesu otadžbine van njenih ranica", rekao je Putin. Navijaćemo za Kamalu na američkim izborima Na pitanje moderatora plenarne sednice da li će pozvati američkog predsednika koji bude izabran na predsedničkim izborima u novembru, Putin je rekao da se već odavno ne čuje sa liderima određenih država. Komunikacija se vrši preko kanala MSP-a, rekao je Putin. Govoreći o favoritima Rusije u predsedničkoj trci u SAD, Putin je naveo da nije na Moskvi da bira. "Svojevremeno sam se našalio da mi je Bajden bio favorit. Ali on je izašao iz predsedničke trke i predložio je Kamalu Haris, koja je više puta izražajno rekla da joj je 'sve dobro'. Ako se setimo da je Tramp uveo do sada najveći broj sankcija Rusiji, i ponadamo se da ona, pošto joj je toliko 'dobro', neće sprovesti iste akcije, oda ćemo nju da podržavamo", našalio se Putin. Šalu na stranu, Rusija će poštovati izbor američkog naroda, poručio je predsednik. BDP Rusije će rasti više nego prošle godine Putin je rekao da očekuje da će BDP Rusije na kraju godine porasti više nego prošle godine. "Ruska ekonomija se stalno razvija, moramo težiti novim granicama", rekao je Putin. Inflacija u Ruskoj Federaciji ima tendenciju pada, iako je pre toga prelazila devet procenata, ukazao je predsednik. O hapšenju osnivača Telegrama Pavela Durova "Da je osnivač Telegrama Pavel Durov želeo da se sretne sa mnom u Moskvi mogao je to da uradi. Ne znam da li je postojala takva inicijativa", rekao je predsednik Rusije , uz komentar da se regularno sastaje za uspešnim preduzetnicima sa kojima razgovara o njihovim projektima, naročito ako im treba neka podrška države. "Ja ih sve motivišem na to. Ne ograđujemo se od biznisa", rekao je ruski predsednik i naveo da je Durova sreo u Moskvi pre mnogo godina tokom sastanka sa predstavnicima privrede koji je održan u Kremlju. Tada je, kako je objasnio, osnivač Telegrama govorio o planovima za razvoj poslovanja. Ipak, Putin je demantovao izveštaje medija da se sa Durovim navodno sastao u Bakuu, neposredno pre njegovog odlaska u Pariz u kojem je i uhapšen. Prema njegovim rečima, mnoge države su imale pretenzije prema osnivaču Telegrama jer veruju da određeni ljudi i strukture koje se njime služe mogu svojim radom da nanesu štetu ekonomiji ili bezbednosti tih država. "Možda je i Rusija mogla da ima neka pitanja za njega. Ali to je karakteristično za sve slične platforme. Ako su priveli Durova, onda mogu i druge koji imaju slične platforme", rekao je Putin i ukazao da mu nisu jasne akcije francuskih vlasti. Neprijatelj trpi velike gubitke "Neprijatelj trpi velike gubitke. Veoma velike. I u ljudstvu i u tehnologiji. Ministarstvo odbrane objavljuje podatke. Smatram ih objektivnim, to potvrđuje više izvora. Gubici Oružanih snaga Ukrajine mogli bi da dovedu do gubitka borbene efikasnosti svih oružanih snaga, čemu mi i težimo", rekao je Putin. Predsednik je, takođe, govoreći o situaciji na frontu, pohvalio rad istočne i centralne grupe trupa koje se bore u zoni Specijalne vojne operacije. Napad na Kursk ujedinio rusko društvo Napadi na Kursku nuklearnu elektranu su veoma opasni teroristički napadi, ocenio je Putin. "Možete da zamislite šta će se desiti u ovom delu Evrope ako počnemo da odgovaramo istom merom", upozorio je on. Ipak, kako je istakao, dobra stvar je što se nakon napada na Kursku oblast rusko društvo još više ujedinilo, te se povećao i broj ljudi koji su odlučili da potpišu ugovore sa Oružanim snagama Rusije. Ko upravlja Ukrajinom "Stiče se utisak da su oni koji vode Ukrajinu ili vanzemaljci ili neki stranci", rekao je Putin. Kako je objasnio, vlasti potpuno "isisavaju krv narodu" prema kojem se ponašaju kao da nije njihov. On je u tom kontekstu podsetio da je u Ukrajini u toku totalna mobilizacija i da se mobilišu i studenti. Spremni smo za pregovore sa Ukrajinom Što se tiče potencijalnih pregovora sa Ukrajinom, Rusija razume s kim ima posla, kao i to da ukrajinske vlasti ne poštuju obaveze čak i kada na njih prethodno pristanu, što je, kako je dodao, bio slučaj sa pregovorima u Istanbulu. Putin je u tom kontekstu podsetio da je bivši premijer Velike Britanije Boris DŽonson sprečio Ukrajince da potpišu mirovni sporazum koji su Rusija i Ukrajina dogovorile u proleće 2022. godine u Istanbulu. Moskva, stoga, kako je objasnio, traži garancije koje će biti funkcionalne. "Prikrivaju se nacionalističkim parolama. Ako pokažu želju da se pregovara, mi smo spremni, ali pod onim uslovima koji su zabeleženi u istanbulskom dogovoru", poručio je Putin. Rusija će se boriti za svoje ljude koji žele da koriste ruski jezik i deo su ruske kulture, obećao je Putin, uz podsećanje da su "glavni garanti (ruske) bezbednosti rast ekonomije i vojnog potencijala" zemlje, "kao i pouzdani odnosi sa partnerima". Zapad sprečio mir u Ukrajini Zbog mešanja zapadnih zemalja, u Ukrajini se sada vodi rat "do poslednjeg Ukrajinca", rekao je Putin. "Da nisu slušali svoje 'domaćine' sa Zapada, rat bi do sada već bio završen", rekao je Putin, uz konstataciju da Ukrajina nije spremna da pregovara sa Rusijom. On je objasnio da Rusija poštuje partnere koji su iskreno zainteresovani za rešenje ukrajinskog sukoba. To su, kako je naveo, Kina, Brazil, i Indija. "U stalnom sam kontaktu sa liderima ovih zemalja, i nema sumnje da imaju iskrenu želju da se ovaj sukob koji je počeo državnim prevratom u Ukrajini 2014. godine okonča", izjavio je Putin. Oni koji prekorevaju Rusiju da mora da poštuje nekakva pravila zaboravljaju da je sve počelo državnim prevratom u Ukrajini, kada je na vlast došla nelegitimna vlast, podsetio je ruski lider. Napali su na Krusku oblast kako bi zaustavili naš napredak u Donbasu, ali.. Cilj napada na Kursku oblast bio je da se unervozimo, da zaustavimo našu ofanzivu u Donbasu, ali nisu uspeli u tome, istakao je ruski lider. "Oslobođenje Donbasa je prioritet za Rusiju", objasnio je Putin. On je dodao da je ruska vojska stabilizovala situaciju i počela da istiskuje protivnika iz pograničnih teritorija Rusije i ocenio da je napadom na Kursku oblast Kijev oslabio svoje snage na drugim pravcima, dok je ruska vojska ubrzala napredovanje. Dedolarizacija nam nije cilj "Mi se ne vodimo politikom dedolarizacije, nismo mi odbili da sprovodimo obračune u dolarima, nego su nama to onemogućili, pa smo morali da se okrenemo alternativi", rekao je predsednik Putin. Valuta određene države održava njenu moć, objasnio je on, uz konstataciju da što je moćnija ekonomija i što ima više partnera to je valuta te države više tražena kada je reč o plaćanju. Predsednik Rusije je, takođe, podsetio da zemlje Globalnog juga čine više od polovine globalnog BDP-a, dok zemlje BRIKS-a čine trećinu. "Prioritet u korišćenju nacionalnih valuta se menja na prirodan način. Mi s partnerima u BRIKS-u već 65 posto plaćanja obavljamo u nacionalnim valutama", naveo je Putin. Razvoj domaćih aviona i letova Domaći letovi i proizvodnja aviona su od suštinskog značaja za zemlju, rekao je Putin. Stoga bi, kako je objasnio, do 2030. godine broj putnika na domaćim letovima na Dalekom istoku trebalo da poraste na četiri miliona. Rusija bi, takođe, kako je dodao, trebalo da ubrza proizvodnju domaćih aviona visokog kvaliteta kako bi ispunila ciljeve. Uložena sredstva u geološka istraživanja će se isplatiti Svaka rublja javnih sredstava uložena u geološka istraživanja privući će najmanje 10 rubalja privatnih investicija, naveo je ruski predsednik. "Ali najvažnije je da će se uložena sredstva sigurno isplatiti, obezbediti snažan profit i da će imati sveobuhvatan efekat u celom proizvodnom lancu", naveo je Putin. Beneficije za porodice sa više dece Velike porodice u regionima Dalekog istoka sa niskim natalitetom dobiće milion rubalja za otplatu hipoteke, naveo je Putin. "Molim kolege da ubrzaju donošenje propisa kako bi ova mera stupila na snagu od 1. jula ove godine, u suštini retroaktivno", naveo je Putin. Moramo učiniti da život na Dalekom istoku bude komforan i da ima perspektivu Kako bi se region Dalekog istoka razvio, potrebno je uraditi više nego što je do sada urađeno, poručio je Putin. On je zatim naveo koji su to glavni aspekti rada kojima je potrebno posvetiti pažnju kako bi došlo do poboljšanja. "Potrebno je poboljšati uslove za radnike i da učinimo da život u regionu bude komforan. Glavno je da čovek i njegova porodica znaju da je to dugoročno, da mogu da prave planove za budućnost i da znaju da život ovde ima perspektivu. Da čovek i njegova deca imaju perspektivu. Perspektiva je mnogo važna, naročito za mlade ljude", objasnio je predsednik. Ipak, kako je dodao, potrebno je da se istovremeno radi i na razvoju proizvodnje i ekonomije. "Kad gradimo neki objekat moramo da razmišljamo gde će i kako će da žive oni ljudi koji će tu da rade", rekao je Putin. Trenutno se po ovom principu razvija 22 naselja, ali u narednim godinama je u planu izgradnja 200 ovakvih naselja na teritoriji cele RF, naveo je Putin. Jačanje suvereniteta kroz snabdevanje pristupačnim sirovinama Neophodno je osigurati suverenitet zemlje u pogledu resursa, poručio je Putin. "Važno je stvoriti stabilnu bazu za neprekidno snabdevanje ekonomije pristupačnim sirovinama i gorivom", naredio je Putin. Novi obrazovni kampusi u regionima Dalekog istoka Putin je predloži da se započne rad na izgradnji novih kampusa u Ulan-Udeu, Petropavlovsku-Kamčatskom i Čiti, dok se, kako je naveo, u Vladivostoku gradi kampus Dalekoistočnog federalnog univerziteta. "U takvim centrima biće stvoreni svi uslovi za studiranje, rad i smeštaj za studente, a otvoriće se platforme za omladinsko preduzetništvo i poslovne klubove", objasnio je Putin. U planu je i razvoj univerziteta na Arktiku, a pored već pokrenutog projekta kampusa u Arhangelsku, isti projekat će biti pokrenut i u Murmansku, naveo je Putin. Zaboravite na staru logiku – u centru ekonomije budućnosti je čovek "Više puta sam rekao da ne možemo da se vodimo starom logikom, da prvo otvaramo fabrike, a da tek onda razmišljamo o onima koji rade u ovim preduzećima. Ova logika nije samo nepravedna, ona jednostavno ne funkcioniše u savremenoj ekonomiji, u ekonomiji budućnosti, koja je bazirana oko čoveka", rekao je Putin. Rusija je, kako je objasnio, iz tih razloga, uz nove ekonomske planove na Dalekom Istoku, pokrenula velike društvene inicijative i jedinstven mehanizam subvencija. Od razvoja Dalekog istoka zavisi budućnost cele države Predsednik Rusije je ukazao da je već zadužio vladu da zajedno sa velikim ruskim energetskim kompanijama i poslovnim krugovima pripremi dugoročni program razvoja energetskih kapaciteta na Dalekom istoku i da obezbedi mehanizme projektnog finansiranja za to. "Od toga kako će se razvijati Daleki istok, zavisi i budućnost naše države. U stvari, danas je Daleki istok, bez svakog preterivanja, postao najvažniji faktor u jačanju pozicije Rusije u svetu", zaključio je predsednik. Razvoj drumskog transportnog koridora od Sankt Peterburga do Vladivostoka "Prošlog decembra otvoren je moderan auto-put između Moskve i Kazanja. Krajem ove godine, auto-put bi trebalo da dođe do Jekaterinburga, a zatim do Tjumena. Biće izgrađene i obilaznice kod Omska, Novosibirska, Kemerova i Kanska", naveo je predsednik. U budućnosti, kada moderni put stigne do Vladivostoka, koridor drumskog saobraćaja će imati više od 10.000 kilometara, uključujući prilaznice kontrolnim punktovima preko ruske državne granice, naveo je on. Možemo da gradimo brzi i efikasno Rusija je spremna da "gradi brzo, mnogo i kvalitetno" i ona je u stanju da realizuje infrastrukturne projekte na globalnom nivou, rekao je Putin. Novi projekti sa Kinom Predsednik Rusije danas je najavio da će Rusija, zajedno sa Kinom, do 2025. godine pokrenuti nove projekte koji će imati za cilj izgradnju velikih logističkih kompleksa i proširenje graničnih prelaza. Bajkalsko-amurska magistrala bi trebalo da postane ne samo potpuno dvokolosečna, već i elektrifikovana celom dužinom, najavio je predsednik. Razmišljamo o izgradnji nuklearki na Dalekom istoku Putin je najavio da se na Dalekom istoku može pojaviti nova luka za velike brodove u čijoj izgradnji će učestvovati beloruske i kineske kompanije. Takođe, najavio je da bi bilo dobro razmisliti o izgradnji nuklearnih elektrana na teritoriji Dalekog istoka Ruske Federacije. Kina se interesuje za Primorski kraj Rusije Programi koje je država pokrenula zarad razvoja Dalekog istoka su se pokazali kao efikasni, naglasio je Putin i dodao da dinamika industrijske proizvodnje ostvaruje nove rekorde. Rusko zakonodavstvo bi trebalo da razmotri dodatne faktore za razvoj saradnje sa stranim partnerima, dodao je zatim ruski lider. Kako je naveo, veliko interesovanje za Primorski kraj Ruske Federacije danas, na primer, pokazuju saradnici iz Kine.
(RT Balkan) |