Хроника | |
Јутарњи лист: Мађарски МОЛ прераду нафте из Хрватске сели у Србију? |
![]() |
среда, 11. фебруар 2015. | |
"Рафинерија у Сиску није заустављена само привремено, док се не скупи нафта потребна за нормалан наставак рада, како су то покушали из Ине да увере гневне раднике и хрватску јавност. Управо супротно, док сисачка постројења стоје, у Ини се у строгој тајности анализира и припрема одвожење домацће нафте на иностране адресе", пише Јутарњи лист. Лист је имао увид у докуменат Ине у коме се разматра могући начин умрежавања хрватских нафтних поља са рафинеријама у Босни и Херцеговини, Србији и Мађарској. Узбуна у Сиску Као што је познато, сисачка Рафинерија је последњих година прерађивала само домаћу нафту, које годишње има око 600 хиљада тона. Како су расположиве количине сировине осетно мање од капацитета Рафинерије, постројења су радила на махове, у тзв. Swing моду, што значи да се прерада покреће кад се у Сиску сакупи 200-300 хиљада тона нафте, а потом привремено гаси до нове рунде. Упркос таквом раду, сисачка Рафинерија је, док прерађује домаћу нафту, пословала позитивно. Али Ина упорно покушава да је затвори, наводи лист. Покушала је то и прошле године у неколико наврата, скривајући податке о њеној рентабилности и тврдећи да је гашење Сиска једино економски рационално решење. Отпор је с хрватске стране био прејак, па намера није релизована. Постројења су ипак заустављена 14 јануара, наводно привремено, тврдило се. На опрез, међутим, упућује чињеница да Ина у овогодишњем плану није навела прераду у Сиску. Исто тако није планирала ни куне за инвестиције нити за одржавање рафинерије. Енергетски стручњаци сматрају да се то може тумачити само на један начин: рафинерија се практично затвара а да се формална одлука о томе - због односа снага - неће ни донети. Добро упућени извори тврде да је Ина већ поткрај прошле године хрватску нафту понудила рафинерији у Босанском Броду. У међувремену је тај план одвожења хрватске нафте не у Сисак, него у рафинерије ван Хрватске помно разрађен. Проблем са Ријеком У анализи, према писању листа, могућа дестинација наводе се рафинерије у Ријеци, Босанском Броду, Панчеву као и МОЛ - ова рафинерија Сасхаломбата у Мађарској. Ријека није прихватљива јер нема инсталације за прихват нафте аутоцистернама, док рафинерије у Србији и Мађарској располажу потребним инсталацијама и нафту одмах могу почети да примају. У Инином документу се детаљно анализирају могући начини транспорта (аутоцистерне, железница и нафтовод), као и трошкови целе операције. Разматра се доступност цистерни на тржишту, потребни број возача и возила, фреквентност саобраћаја (неколико хиљада цистерни годишње), чак и могући ризици, па се тако наводи процена о 12 саобраћајних удеса "с озбиљним последицама на околину". Лист наводи да план у који су имали увид има и прецизне временске рокове. Тако садржај документа, који је не само јавности, него и члановима Инине Управе до сада био непознат, открива да су планови за трансфер хрватске нафте, не само сковани, него да су се веж почели и реализовати. „Неприхватљив план“ О свему томе хрватска страна уопште није обавештена, пише Јутарњи лист. Министар привреде Иван Врдољак, као преговарач Владиног тима за преговоре с МОЛ - ом, тражио је недавно од Ине одговоре на низ нејасноћа око судбине сисачке Рафинерије. Између осталог, тражио је објашњење око наводних планова да се хрватска нафта убудуће конвојима аутоцистерни, отприлике 70 цистерни сваки дан, доставља у Мађарску, Србију или БиХ. Уједно је упозорио да су такве идеје о продаји домаће нафте другим земљама за хрватску Владу неприхватљиве јер "на тај начин Ина своје пословне процесе препушта другим компанијама у окружењу". Сада је на потезу хрватска Влада. Премијер Зоран Милановић је најавио одлучније поступање око Ине. “Јасно је да је у интересу МОЛ-а да обустави сваку производњу у Хрватској и преко Ининих пумпи да продаје деривате из својих рафинерија у Мађарској и Словачкој", рекао је, и додао да ће се "Влада таквим плановима супротставити, па да видимо ко је јачи!" (Јутарњи лист) |